„Vizsgálat oszcilloszkóppal” változatai közötti eltérés
(3 szerkesztő 39 közbeeső változata nincs mutatva) | |||
1. sor: | 1. sor: | ||
− | + | <wlatex> | |
+ | |||
+ | <!--[[Kategória:Mechanika]]--> | ||
+ | [[Kategória:Elektromosságtan]] | ||
+ | <!--[[Kategória:Hőtan]]--> | ||
+ | <!--[[Kategória:Kvantummechanika]]--> | ||
+ | <!--[[Kategória:Statisztikus fizika]]--> | ||
+ | <!--[[Kategória:Nanofizika]]--> | ||
+ | <!--[[Kategória:Optika]]--> | ||
+ | <!--[[Kategória:Szilárdtestfizika]]--> | ||
+ | <!--[[Kategória:Mag és részecskefizika]]--> | ||
+ | <!--[[Kategória:Informatika]]--> | ||
+ | [[Kategória:Laborgyakorlat]] | ||
+ | [[Kategória:Fizika laboratórium 1.]] | ||
+ | <!--[[Kategória:Fizika laboratórium 2.]]--> | ||
+ | <!--[[Kategória:Fizika laboratórium 3.]]--> | ||
+ | <!--[[Kategória:Fizika laboratórium 4.]]--> | ||
+ | [[Kategória:Szerkesztő:Vankó]] | ||
− | |||
− | |||
− | |||
''A mérés célja:'' | ''A mérés célja:'' | ||
− | + | * megismerkedni az elektronikai méréstechnikában leggyakrabban használt készülék, az oszcilloszkóp működésével és használatával. | |
''Ennek érdekében:'' | ''Ennek érdekében:'' | ||
− | + | * megismerkedünk az oszcilloszkóp felépítésével és kezelőszerveivel, | |
+ | * megvizsgáljuk néhány jelalak fontosabb jellemzőit, | ||
+ | * néhány egyszerű áramkörben megvizsgáljuk a fellépő feszültségek fázisviszonyait. | ||
− | |||
− | |||
− | |||
+ | __TOC__ | ||
+ | |||
==Elméleti összefoglaló== | ==Elméleti összefoglaló== | ||
===Az oszcilloszkóp=== | ===Az oszcilloszkóp=== | ||
− | Az oszcilloszkóp az elektronikai méréstechnika leggyakrabban használt, legsokoldalúbb készüléke. Közvetlenül | + | Az oszcilloszkóp az elektronikai méréstechnika leggyakrabban használt, legsokoldalúbb készüléke. Közvetlenül feszültség–idő függvényt vagy fázishelyzetet jelenít meg a képernyőjén. Ez a megjelenítő képesség az, ami lényegesen több információ megszerzését teszi lehetővé, mint amennyi például multiméterrel lehetséges. |
Oszcilloszkóppal az alábbi mennyiségek mérhetők közvetlen vagy közvetett módon: | Oszcilloszkóppal az alábbi mennyiségek mérhetők közvetlen vagy közvetett módon: | ||
− | + | * egyenfeszültség, | |
− | + | * váltakozó feszültség, | |
− | + | * egyenáram, | |
− | + | * váltakozó áram, | |
− | + | * idő, időkülönbség, | |
− | + | * fázis, fáziskülönbség, | |
− | + | * frekvencia. | |
− | + | ||
− | + | ||
− | + | ||
− | + | ||
− | + | ||
− | + | ||
Oszcilloszkópos vizsgálattal észrevehető a jelalak torzulása, mérhető a jel egyen- és váltóáramú komponense, gerjedés, felharmonikusok jelenléte látható. Többcsatornás készülékkel lehetséges több, általában kettő vagy négy időfüggvény egyidejű vizsgálata és összehasonlítása. | Oszcilloszkópos vizsgálattal észrevehető a jelalak torzulása, mérhető a jel egyen- és váltóáramú komponense, gerjedés, felharmonikusok jelenléte látható. Többcsatornás készülékkel lehetséges több, általában kettő vagy négy időfüggvény egyidejű vizsgálata és összehasonlítása. | ||
+ | [[Fájl:Oszcilloszkop_felepites.jpg|bélyegkép|250px|1.ábra]] | ||
===Az oszcilloszkóp felépítése és működése=== | ===Az oszcilloszkóp felépítése és működése=== | ||
Az oszcilloszkóp fő részeit és kapcsolódásukat az 1. ábra mutatja. | Az oszcilloszkóp fő részeit és kapcsolódásukat az 1. ábra mutatja. | ||
− | |||
− | |||
====Katódsugárcső==== | ====Katódsugárcső==== | ||
− | + | A katódsugárcső az oszcilloszkóppal vizsgált jelalakok megjelenítését végzi megfelelő vezérlés esetén. A katódsugárcső kúpos kialakítású, tölcsérszerű zárt vákuumcső. Vékony, hengeres részében van az elektronágyú. A fűtött katódból az anód és katód közötti elektromos tér hatására kilépnek az elektronok és az anód felé gyorsulnak. Ha $U_a$ az anód és katód közötti potenciálkülönbség, $b$ a katód-anód távolság, az $m$ tömegű, $-q$ töltésű elektronra az így kialakuló $E = U_a/b$ nagyságú térerősség $F = qE$ erővel hat az anód irányába. A munkatételt alkalmazva írhatjuk, hogy $ Fb=\frac{mv^2}{2} $, ebből az elektronok sebessége az anódnál kifejezhető: $v=\sqrt{\frac{2q}{m}}\sqrt{U_a}$. (Feltételeztük, hogy a katódból kilépő elektronok sebessége elhanyagolható.) | |
Az anódon levő résen áthaladó elektronokat egy fókuszáló rendszer nyalábbá formálja. A sugár vízszintes és függőleges irányú eltérítését síkkondenzátor-szerű, egymással 90°-os szöget bezáró párhuzamos lemezpárok közötti elektromos tér végzi. A cső kiszélesedő végét lezáró oldal belső felülete fluoreszkáló anyaggal van bevonva. A képernyőre elegendően nagy sebességgel becsapódó elektronok rövid idejű felvillanást okoznak. | Az anódon levő résen áthaladó elektronokat egy fókuszáló rendszer nyalábbá formálja. A sugár vízszintes és függőleges irányú eltérítését síkkondenzátor-szerű, egymással 90°-os szöget bezáró párhuzamos lemezpárok közötti elektromos tér végzi. A cső kiszélesedő végét lezáró oldal belső felülete fluoreszkáló anyaggal van bevonva. A képernyőre elegendően nagy sebességgel becsapódó elektronok rövid idejű felvillanást okoznak. | ||
54. sor: | 62. sor: | ||
A cső geometriai és elektromos paraméterei nagymértékben meghatározzák az egész készülék használhatóságát. | A cső geometriai és elektromos paraméterei nagymértékben meghatározzák az egész készülék használhatóságát. | ||
+ | [[Fájl:Katodsugarcso.jpg|bélyegkép|200px|2.ábra]] | ||
A függőlegesen eltérítő lemezekre feszültséget kapcsolva a lemezek között kialakuló elektromos tér ($E$) $F = qE$ nagyságú erővel hat a $v$ kezdősebességgel a lemezek közé érkező $q$ töltésű elektronokra (2. ábra). | A függőlegesen eltérítő lemezekre feszültséget kapcsolva a lemezek között kialakuló elektromos tér ($E$) $F = qE$ nagyságú erővel hat a $v$ kezdősebességgel a lemezek közé érkező $q$ töltésű elektronokra (2. ábra). | ||
− | + | Ennek hatására az elektronok $a=\frac{qE}{m}$ gyorsulással mozognak függőleges irányba. | |
− | + | ||
− | Ennek hatására az elektronok $ a=\frac{qE}{m} $ gyorsulással mozognak függőleges irányba. | + | |
Vízszintes irányú sebességük változatlan, ezért a befutott pálya a lemezek között parabola lesz (vízszintes hajítás). | Vízszintes irányú sebességük változatlan, ezért a befutott pálya a lemezek között parabola lesz (vízszintes hajítás). | ||
70. sor: | 77. sor: | ||
|} | |} | ||
− | Az elektronok a lemezeket elhagyva a pálya $ x = l $ pontbeli érintője mentén állandó sebességgel haladnak tovább. A lemezek középpontjától $L$ távolságban levő képernyőt $D$ magasságban érik el. A pálya iránytangense a lemezek szélénél: | + | Az elektronok a lemezeket elhagyva a pálya $x = l$ pontbeli érintője mentén állandó sebességgel haladnak tovább. A lemezek középpontjától $L$ távolságban levő képernyőt $D$ magasságban érik el. A pálya iránytangense a lemezek szélénél: |
+ | |||
+ | $$\tan\alpha = \frac{qEl}{mv^2}$$ | ||
+ | |||
+ | az egyenes egyenlete: | ||
+ | |||
+ | $$y=\frac{qEl}{mv^2}(x-\frac{l}{2})$$ | ||
+ | |||
+ | Az eltérítés mértéke az $x = (L + l/2)$ helyen: | ||
+ | |||
+ | $$D = \frac{qE}{mv^2}lL$$ | ||
+ | |||
+ | A lemezek közötti térerősség a rájuk kapcsolt eltérítő feszültségből származik: | ||
+ | |||
+ | $$E=\frac{U_e}{d}$$. | ||
+ | |||
+ | Ezeket felhasználva az eltérítésre a következő összefüggés adódik: | ||
+ | |||
+ | $$D = \frac{lL}{2dU_a}U_e$$. | ||
+ | |||
+ | A katódsugárcső érzékenységét az egységnyi eltérítő feszültség hatására létrejövő eltérüléssel definiáljuk: | ||
+ | |||
+ | $$\frac{D}{U_e}=\frac{lL}{2dU_a}$$ | ||
+ | |||
+ | ====Fűrészjel generátor==== | ||
+ | |||
+ | [[Fájl:Fureszjel.jpg|bélyegkép|200px|3.ábra]] | ||
+ | Az oszcilloszkóppal leggyakrabban periodikus időfüggvényeket vizsgálunk, vagyis a képernyő vízszintes tengelye az időtengely. Mivel a jelek időben nagyon gyorsan változnak, a bejövő jel egy darabjának egyszerű felrajzolását szemmel nem tudjuk értékelni és nem lehet kiértékelni, ezért biztosítani kell a folyamatos, azonos pozíciójú ábrázolást. A fűrészjel generátor a 3. ábrán látható jelet állítja elő, amely a vízszintes erősítőn keresztül a vízszintesen eltérítő lemezpárra jut. A felerősített jel akkora, hogy az elektronnyalábot a képernyő szélső pontjáig kitéríti. | ||
+ | |||
+ | A jel periódusideje változtatható, ez az idő lesz a vízszintes tengely "hossza", ennyi idő alatt fut végig az elektronnyaláb a képernyőn. A periódusidő minél tágabb határok között változtatható, annál gyorsabb jelek vizsgálatára van mód, mert akkor kapunk jól kiértékelhető ábrát, ha a bejövő jel változási sebessége (függőleges eltérítés) és vízszintes eltérítés sebessége azonos nagyságrendű. (Másként fogalmazva: a fűrészjel periódusideje közel egyenlő legyen a bejövő jel néhány periódusával.) | ||
+ | |||
+ | ====Indító jel képző (szinkronizáló)==== | ||
+ | |||
+ | [[Fájl:Szinusz.jpg|bélyegkép|200px|4.ábra]] | ||
+ | A szinkronizáló egység feladata, hogy a gyorsan változó bejövő jeleket azonos kezdőfázissal kezdje kirajzolni a képernyőre. A 4. ábrán látható szinusz-jel érkezik az $y$ bemenetre. A 0 időpontban a fűrészjel generátor feszültségének értéke legyen $–U_a$, vagyis az elektronsugár a képernyő bal szélén van. Ha $T$ a fűrészfeszültség periódusideje, akkor az ábrán vastagon megrajzolt görbedarabot fogjuk látni a képernyőn. Amikor a nyaláb visszafut a képernyő bal szélére, $y$ irányú kitérés nem egyezik meg az előző induláskor felvett értékkel. Ezért, ha most azonnal kezdődne a következő vízszintes kitérítés (indulna a fűrészjel-feszültség második periódusa), akkor a képernyőn az előzőhöz képest egy másik görbedarabot rajzolna fel. Ezt így folytatva könnyen belátható, hogy a különböző szinusz-darabok halmaza miatt egy világító sávot látnánk kiértékelhető jel helyett. A szinkronizáló egység feladata, hogy a fűrészjel generátor következő periódusát a bejövő jel egy beállítható értéke elérése esetén engedi csak elindulni. Ez azt jelenti, hogy az '''Y''' bemenetre adott jel $T$ hosszúságú, azonos kezdőfázisú szakaszait rajzolja egymásra. A jel ábrán besatírozott, vékonyított részeit nem fogjuk látni, de ez nem okoz információ veszteséget, mert ha $T$-t úgy választjuk meg, hogy az nagyobb, mint a bejövő jel periódusa, akkor a jelről minden információ leolvasható. | ||
+ | |||
+ | ====Vízszintes és függőleges erősítő==== | ||
+ | |||
+ | A katódsugárcső paramétereiből adódik, hogy mekkora feszültség szükséges az elektronsugár kitérítéséhez a képernyő széléig. (Általában néhány száz volt.) A vizsgált jelek nagysága széles tartományban változhat, az erősítés állításával lehet az optimális feszültséget beállítani úgy, hogy az ábra kitöltse a képernyőt. A vízszintes erősítő vagy a fűrészjel generátor jelét vagy az $X$ bemenetre adott külső jelet erősíti. | ||
+ | |||
+ | ====A kétcsatornás oszcilloszkóp==== | ||
+ | |||
+ | A gyakorlatban sokszor előfordul, hogy egyszerre több (kettő) időfüggvényt kellene vizsgálni. Ez úgy oldható meg, hogy a függőleges eltérítő lemezekre felváltva kapcsolják a két bejövő jelet, vagyis egy időben két időfüggvény látható. Lassú jelek esetén egy-egy rövid darabkát felváltva rajzol fel az elektronnyaláb mindkét jelből (chopper üzemmód). Gyors jeleknél a fűrészjel generátor egyik periódusában az egyik, következő periódusában a másik jelet ábrázolja (alternatív üzemmód). | ||
+ | |||
+ | ==Mérések oszcilloszkóppal== | ||
+ | |||
+ | ===Periodikus feszültség vizsgálata=== | ||
+ | |||
+ | A vizsgált jelet (feszültség-idő függvény) az '''Y''' bemenetre kapcsolva, és a belső vízszintes eltérítést használva vizsgálhatjuk a jeleket. Megadható a jelalak, amplitúdó, periódusidő, frekvencia. | ||
+ | |||
+ | [[Fájl:Ellipszis.jpg|bélyegkép|200px|5.ábra]] | ||
+ | [[Fájl:Jelalakok.jpg|bélyegkép|200px|6.ábra]] | ||
+ | [[Fájl:Lissajous.jpg|bélyegkép|200px|7.ábra]] | ||
+ | ===Egymásra merőleges harmonikus rezgések összetétele=== | ||
+ | |||
+ | ====Két egyenlő frekvencia fázisszögének mérése==== | ||
+ | |||
+ | Ebben az esetben a fűrészjel generátort kikapcsoljuk és a vízszintes eltérítést az '''X''' bemenetre adott jel végzi. Ha az '''X''' bemenetre $x=A\sin\omega t$ jelet, az '''Y''' bemenetre $y=B\sin(\omega t + \varphi$) jelet kapcsolunk, egyszerű helyettesítéssel adódik, hogy | ||
+ | |||
+ | $$y = \frac{Bx}{A}\cos\varphi+B\sqrt{1-\frac{x^2}{A^2}}\sin\varphi$$ | ||
+ | |||
+ | A kapott egyenlet egy ellipszist ír le. A fázisszög az $x = 0$-nál leolvasott $y$ érték és $B$ ismeretében számítható (5. ábra): | ||
+ | |||
+ | $$\varphi = \arcsin\frac{y}{B}$$ | ||
+ | |||
+ | Néhány, különböző fázisszöghöz tartozó jelalakot mutat a 6. ábra $A = B$ esetén. | ||
+ | |||
+ | ====Különböző frekvenciájú rezgések vizsgálata==== | ||
+ | |||
+ | Ha a rezgések frekvenciái kicsit különböznek, a képernyőn ez úgy jelenik meg, mint azonos frekvenciájú rezgések közötti lassú, folyamatos fázisváltozás. A görbe végighalad a 6. ábrán látható helyzeteken, lebegés jön létre. | ||
+ | |||
+ | Ha a frekvenciák jelentősen különböznek, lényegesen bonyolultabb ábrák alakulnak ki, [http://en.wikipedia.org/wiki/Lissajous_curve Lissajous-görbék] keletkeznek. Ha a frekvenciák aránya racionális, akkor önmagába záródik a görbe (7. ábra), ha nem, akkor a képernyőt teljesen behálózó, nem záródó ábrát kapunk. A frekvenciák arányát a következő módon lehet meghatározni: | ||
+ | |||
+ | $$\frac{f_x}{f_y} = \frac{N_y}{N_x}$$ | ||
+ | |||
+ | ahol $N_x$ és $N_y$ a vízszintes és függőleges oldalak érintési pontjainak száma. | ||
+ | |||
+ | ===Az oszcilloszkóp kezelőszervei=== | ||
+ | |||
+ | A következőkben a Hameg HM 203 típusú készülék általunk használandó kezelőszerveit ismertetjük (8. ábra), de a leírás értelemszerűen alkalmazható más típusú készülékre is. | ||
+ | |||
+ | A készülék kétcsatornás, legfeljebb 20 MHz frekvenciájú, legalább 5 mV amplitúdójú jelek vizsgálatára alkalmas. A képernyő $10\times 8$ -as négyzethálóra van felosztva, ami a jelek kiértékelését segíti. A négyzet oldala, az "osztás", az adott irányú tengely egysége. | ||
+ | |||
+ | {{figN|Oszcilloszkop.png|figN:8|8. ábra|800}} | ||
+ | |||
+ | A kezelőszervek funkciója: | ||
+ | |||
+ | 1. A CH I és CH II csatornákra adott jel képének függőleges mozgatását végző forgató gombok. | ||
+ | |||
+ | 2. A készülék ki/bekapcsoló nyomógombja. | ||
+ | |||
+ | 3. Az elektronnyaláb intenzitását, ezáltal a jel fényességét beállító forgató gomb. | ||
+ | |||
+ | 4. Az elektronnyaláb, ezáltal a kép élességét állító forgató gomb. | ||
+ | |||
+ | 5. Ezzel a gombbal lehet kiválasztani, hogy emelkedő vagy csökkenő jelnél induljon-e a szinkronizáló. | ||
+ | |||
+ | 6. Ez a forgató gomb a fűrészjelet szinkronizálja a bejövő jelhez és ezzel állítható be hogy a bejövő jel mekkora értékénél induljon a fűrészjel generátor. Ezzel lehet "álló" képet beállítani a képernyőn. | ||
+ | |||
+ | 7-8. A triggerelés (az indító jel képző) további beállításai | ||
+ | |||
+ | 9. A kép vízszintes mozgatását végző forgató gomb. | ||
+ | |||
+ | 10. Az időtengely 10-szeres nyújtása. | ||
+ | |||
+ | 11. A fűrészjel generátor periódusidejét állító fokozat kapcsoló. Ha ez például a 2 ms állásban van, akkor a vízszintes tengely (idő!) egy osztása 2 ms, a tengely teljes hossza 20 ms. | ||
+ | |||
+ | 12. A fűrészjel generátor periódusidejét folytonosan változtató forgató gomb. CAL állásban ki van kapcsolva, ettől különböző állásában a vízszintes tengelyen nem olvasható le hiteles időadat. | ||
+ | |||
+ | 13-14. Külső trigger jel használata. | ||
+ | |||
+ | 15. A gomb benyomott állásában a fűrészjel generátor lekapcsolódik a vízszintes erősítőről és a CH II bemenetre adott jel vezérli a vízszintes eltérítést. | ||
+ | |||
+ | 16. A CH 2 csatorna invertálása | ||
+ | |||
+ | 17. A GND gomb benyomásával a bemenetre 0 potenciál kapcsolódik, ekkor a megfelelő ''1''. gombbal lehet a CH II képét pozícionálni. | ||
+ | |||
+ | 18. Az AC\DC nyomógomb benyomott állásánál a jel egyen és váltakozó komponense is, kiengedett állásában csak a váltakozó komponense látható a képernyőn. | ||
+ | |||
+ | 19. A második csatorna (channel II, CH II) vagy a vízszintes bemenet csatlakozója. | ||
+ | |||
+ | 20. A két csatorna összege jelenik meg. | ||
+ | |||
+ | 21. A nyomógomb benyomásával a két csatorna jele egy időben látható a képernyőn. | ||
+ | |||
+ | 22. Mint a ''17'', a CH I-re vonatkoztatva. | ||
+ | |||
+ | 23. Mint a ''18'', a CH I-re vonatkoztatva. | ||
+ | |||
+ | 24. Az első csatorna (CH I) csatlakozója. | ||
+ | |||
+ | 24. A CH I erősítőjét állító fokozat kapcsoló. Ha például a 0,5 V-os állásban van, akkor a függőleges tengely egy osztása 0,5 V, a tengely teljes hossza 4 V. | ||
+ | |||
+ | 25. CH I vagy CH II csatorna kiválasztása | ||
+ | |||
+ | 26. A függőleges erősítést folytonosan állító forgató gomb. CAL állásában ki van kapcsolva, ettől eltérő állásában a leolvasott feszültség értéke nem hiteles. | ||
+ | |||
+ | 27-28. Kalibráció és tesztelés | ||
+ | |||
+ | ==Hangsebesség mérése== | ||
+ | |||
+ | Hang illetve longitudinális hullám terjedési sebességének mérése alapján hasznos információkat kaphatunk a közeg összetételéről, állapotáról. A számtalan mérési módszer közül az egyik legegyszerűbbet használjuk. Visszavezetjük a mérést fáziskülönbség és távolság mérésére. | ||
+ | |||
+ | ===Hangsebesség mérése levegőben=== | ||
+ | |||
+ | A hangforrás legyen egy hangszóró, amit szinuszos jellel vezérlünk. A vevő egy mikrofon, amely mozgathatóan van elhelyezve. A vezérlő jel és a mikrofon jele egy oszcilloszkóp '''X''' és '''Y''' bemenetére kerül. Adott hullámhosszúságú vezérlő jel esetén a hangszóró és a mikrofon távolsága kifejezhető: | ||
+ | |||
+ | $$d = k\lambda + b\lambda$$ | ||
+ | |||
+ | ahol $k$ egész szám, $b$ pedig egynél kisebb. Az oszcilloszkópon tehát egy ferde tengelyű ellipszist fogunk látni. Beállíthatjuk úgy a mikrofont, hogy $b$ nulla legyen, vagyis egy egyenest kapjunk a képernyőn. Ha most a mikrofont lassan mozgatjuk, pl. a hangszóró felé, akkor az ismert ellipszisek alakulnak ki, majd az eredetihez képest 90°-kal elfordult egyeneshez jutunk. Ekkor a mikrofon $\lambda/2$ távolsággal mozdult el. A frekvencia ismeretében a sebesség számítható: | ||
+ | |||
+ | $$c=\lambda \nu$$ | ||
+ | |||
+ | |||
+ | ==A GOLDSTAR FG-8002 típusú függvénygenerátor használata== | ||
+ | |||
+ | A készülék szinusz-, négyszög- háromszögjelek előállítására alkalmas a 0,2 Hz - 2 MHz frekvenciatartományban hét dekádban. A kimenő jel nagysága folytonosan változtatható 20 V-ig. (A megadott feszültségek "peak to peak", csúcstól-csúcsig amplitúdók.) | ||
+ | |||
+ | |||
+ | {{figN|Függvénygenerátor.png|figN:9|9. ábra|800}} | ||
+ | A kezelőszervek funkciói (9. ábra): | ||
+ | |||
+ | 1. Ki/bekapcsoló nyomógomb. | ||
+ | |||
+ | 2. Bekapcsolt állapotot jelző LED. | ||
+ | |||
+ | 3. A jel frekvenciáját állító forgató gomb. A kimeneti jel értéke a ''3''-mal beállított érték szorozva a ''9''-ből benyomott gomb értékével. | ||
+ | |||
+ | 6. A gomb benyomott állapotában a beállított jelek szimmetrikusak, kihúzott állapotban aszimmetrikus jelalak állítható be. | ||
+ | |||
+ | 7. Benyomott állapotban a jel nem tartalmaz egyenfeszültségű komponenst, kihúzott állapotban maximum $\pm$10 V egyenfeszültség adható a jelhez. | ||
+ | |||
+ | 8. A kimeneti jel nagyságát beállító forgató gomb. (Max. 20 V) Kihúzott állapotban (PULL) a jel egy tízes feszültségosztón keresztül kerül a kimenetre. (Max. 2 V) | ||
+ | |||
+ | 9. A kívánt frekvenciatartományt kiválasztó nyomógombok. | ||
+ | |||
+ | 10. A jelalak kiválasztására szolgáló nyomógombok. | ||
+ | |||
+ | 13. A kimeneti jel BNC csatlakozója. | ||
+ | |||
+ | |||
+ | ==Mérési feladatok== | ||
+ | |||
+ | [[A méréshez rendelkezésre álló eszközök: Vizsgálat oszcilloszkóppal|A méréshez rendelkezésre álló eszközök]] | ||
+ | |||
+ | * ''A mérés elvégzéséhez és a mérési napló elkészítéséhez a dőlt betűs részekben adunk segítséget.'' | ||
+ | |||
+ | '''1.''' A függvénygenerátor segítségével állítson be az oszcilloszkópon | ||
+ | |||
+ | '''a)''' 2 V amplitúdójú, 4 kHz-es szinuszjelet, | ||
+ | |||
+ | '''b)''' 500 mV amplitúdójú, 15 kHz-es háromszögjelet, | ||
+ | |||
+ | '''c)''' 3 V amplitúdójú, 500 Hz-es négyszögjelet! | ||
+ | * ''Minden mennyiséget az oszcilloszkóppal mérjen! A jelgenerátor adatai csak tájékoztató értékek. | ||
+ | * ''Frekvenciát nem tud közvetlenül mérni. Számítsa ki a beállítandó frekvenciákhoz tartozó periódusidőket, és azokat állítsa be! | ||
+ | * ''Rajzola le a képernyőn látott jelalakokat, és jegyezze fel a függőleges erősítő és az időalap kapcsoló állását! Határozza meg a beállítások hibáját! (Az oszcilloszkópot tekintse pontosnak, a hiba a leolvasásból adódik.)'' | ||
+ | |||
+ | '''2.''' A függvénygenerátoron állítson be 1 kHz-es szinuszjelet és csatlakoztassa az 1. függőleges bemenetre! Ugyanezt a jelet a fázistolón keresztül csatlakoztassa a 2. függőleges bemenetre (most '''X''' bemenet). (5) '''X-Y''' benyomásával és a fázistolón a fázis változtatásával a 6. ábrán látható jelalakokat állíthat elő. Állítson be egy-egy $\pi/2$-nél kisebb és nagyobb, általános helyzetet, és számítsa ki a hozzájuk tartozó fáziskülönbségeket! | ||
+ | * ''A fázistoló 20 V egyenfeszültséggel működik, amit az egyenfeszültségű tápegységen kell beállítani. A fekete dugót kell a "–" kivezetésbe dugni.'' | ||
+ | * ''Rajzolja le a megfigyelt jelalakot! Jegyezze fel most is a kapcsolók állását, és a közvetlenül mért adatok hibáját!'' | ||
+ | |||
+ | '''3.''' A "Gyengeáram" feliratú fali csatlakozóból vett szinuszjel frekvenciáját állapítsa meg Lissajous-módszerrel! A függvénygenerátor jelének változtatásával állítsa be a 7. ábrán látható jelek egyikét, rajzolja le és számolja ki az ismeretlen jel frekvenciáját! | ||
+ | * ''A "Gyengeáram" feliratú aljzatban a "–" kivezetés a föld.'' | ||
+ | * ''A referenciajel frekvenciáját az oszcilloszkóp segítségével határozza meg!'' | ||
+ | |||
+ | [[Fájl:Kapcsolasok.jpg|bélyegkép|300px|10.ábra]] | ||
+ | '''4.''' Állítsa össze a 10/a ábrán látható elrendezést! Mérje meg $U_x$ és $U_y$ feszültségek közötti fázisszöget! Az $U_{be}$ jelet függvénygenerátorból vegye, legyen 5 V, 1 kHz, szinuszos! | ||
+ | * ''Az oszcilloszkóp bemenetei nem földfüggetlenek, ezért ha mindkét bementet használja, akkor a két földpontnak (fekete kivezetés) az áramkör ugyanazon pontjához kell csatlakoznia, különben a szkópon keresztül rövidre zárná az áramkör két pontját. (10/a és 10/b ábra) | ||
+ | * ''Rajzolja le a kapott ábrát és magyarázza meg, amit lát!'' | ||
+ | |||
+ | '''5.''' Ismételje meg az előző mérést a 10/b ábrának megfelelő összeállításban! | ||
+ | * ''Rajzolja le a kapott ábrát és magyarázza meg, amit lát!'' | ||
+ | |||
+ | '''6.''' Hangsebesség mérését 400 és 1200 Hz között 5 frekvencián végezze! Ábrázolja a hullámhosszt a frekvencia reciprokának függvényében! Illesszen a mérési pontokra egyenest, és az egyenes meredekségéből állapítsa meg a hang sebességét! | ||
+ | * ''A hangsebesség mérésénél a mikrofonerősítőhöz a 12 V-os tápfeszültséget az egyenfeszültségű tápegységből lehet venni. '''Mielőtt a tápfeszültséget rákapcsolja az erősítőre ne felejtse el a tápegységet átállítani 20 V-ról 12 V-ra!''' '' | ||
+ | |||
+ | |||
+ | [[Fizika laboratórium 1.|Vissza a Fizika laboratórium 1. tárgyoldalára.]] | ||
+ | |||
+ | </wlatex> |
A lap jelenlegi, 2015. február 24., 22:41-kori változata
A mérés célja:
- megismerkedni az elektronikai méréstechnikában leggyakrabban használt készülék, az oszcilloszkóp működésével és használatával.
Ennek érdekében:
- megismerkedünk az oszcilloszkóp felépítésével és kezelőszerveivel,
- megvizsgáljuk néhány jelalak fontosabb jellemzőit,
- néhány egyszerű áramkörben megvizsgáljuk a fellépő feszültségek fázisviszonyait.
Tartalomjegyzék |
Elméleti összefoglaló
Az oszcilloszkóp
Az oszcilloszkóp az elektronikai méréstechnika leggyakrabban használt, legsokoldalúbb készüléke. Közvetlenül feszültség–idő függvényt vagy fázishelyzetet jelenít meg a képernyőjén. Ez a megjelenítő képesség az, ami lényegesen több információ megszerzését teszi lehetővé, mint amennyi például multiméterrel lehetséges.
Oszcilloszkóppal az alábbi mennyiségek mérhetők közvetlen vagy közvetett módon:
- egyenfeszültség,
- váltakozó feszültség,
- egyenáram,
- váltakozó áram,
- idő, időkülönbség,
- fázis, fáziskülönbség,
- frekvencia.
Oszcilloszkópos vizsgálattal észrevehető a jelalak torzulása, mérhető a jel egyen- és váltóáramú komponense, gerjedés, felharmonikusok jelenléte látható. Többcsatornás készülékkel lehetséges több, általában kettő vagy négy időfüggvény egyidejű vizsgálata és összehasonlítása.
Az oszcilloszkóp felépítése és működése
Az oszcilloszkóp fő részeit és kapcsolódásukat az 1. ábra mutatja.
Katódsugárcső
A katódsugárcső az oszcilloszkóppal vizsgált jelalakok megjelenítését végzi megfelelő vezérlés esetén. A katódsugárcső kúpos kialakítású, tölcsérszerű zárt vákuumcső. Vékony, hengeres részében van az elektronágyú. A fűtött katódból az anód és katód közötti elektromos tér hatására kilépnek az elektronok és az anód felé gyorsulnak. Ha az anód és katód közötti potenciálkülönbség,
a katód-anód távolság, az
tömegű,
töltésű elektronra az így kialakuló
nagyságú térerősség
erővel hat az anód irányába. A munkatételt alkalmazva írhatjuk, hogy
, ebből az elektronok sebessége az anódnál kifejezhető:
. (Feltételeztük, hogy a katódból kilépő elektronok sebessége elhanyagolható.)
Az anódon levő résen áthaladó elektronokat egy fókuszáló rendszer nyalábbá formálja. A sugár vízszintes és függőleges irányú eltérítését síkkondenzátor-szerű, egymással 90°-os szöget bezáró párhuzamos lemezpárok közötti elektromos tér végzi. A cső kiszélesedő végét lezáró oldal belső felülete fluoreszkáló anyaggal van bevonva. A képernyőre elegendően nagy sebességgel becsapódó elektronok rövid idejű felvillanást okoznak.
A cső geometriai és elektromos paraméterei nagymértékben meghatározzák az egész készülék használhatóságát.
A függőlegesen eltérítő lemezekre feszültséget kapcsolva a lemezek között kialakuló elektromos tér ()
nagyságú erővel hat a
kezdősebességgel a lemezek közé érkező
töltésű elektronokra (2. ábra).
Ennek hatására az elektronok gyorsulással mozognak függőleges irányba.
Vízszintes irányú sebességük változatlan, ezért a befutott pálya a lemezek között parabola lesz (vízszintes hajítás).
![]() |
![]() |
![]() |
Az elektronok a lemezeket elhagyva a pálya pontbeli érintője mentén állandó sebességgel haladnak tovább. A lemezek középpontjától
távolságban levő képernyőt
magasságban érik el. A pálya iránytangense a lemezek szélénél:
![\[\tan\alpha = \frac{qEl}{mv^2}\]](/images/math/b/c/7/bc787f78ad12f16c911c3945f6cb2f7c.png)
az egyenes egyenlete:
![\[y=\frac{qEl}{mv^2}(x-\frac{l}{2})\]](/images/math/1/f/8/1f85633d7535c3f236d0e7a24f46b10d.png)
Az eltérítés mértéke az helyen:
![\[D = \frac{qE}{mv^2}lL\]](/images/math/f/4/2/f42d7c263164d05b51fd627faff8fd74.png)
A lemezek közötti térerősség a rájuk kapcsolt eltérítő feszültségből származik:
![\[E=\frac{U_e}{d}\]](/images/math/9/3/2/9327086ea23a19d8a5a9ac471cb1ff8f.png)
Ezeket felhasználva az eltérítésre a következő összefüggés adódik:
![\[D = \frac{lL}{2dU_a}U_e\]](/images/math/e/0/9/e09b56c53df21ac03aaa38379fe7f996.png)
A katódsugárcső érzékenységét az egységnyi eltérítő feszültség hatására létrejövő eltérüléssel definiáljuk:
![\[\frac{D}{U_e}=\frac{lL}{2dU_a}\]](/images/math/e/5/1/e51207a49654195de30b91560aba53ec.png)
Fűrészjel generátor
Az oszcilloszkóppal leggyakrabban periodikus időfüggvényeket vizsgálunk, vagyis a képernyő vízszintes tengelye az időtengely. Mivel a jelek időben nagyon gyorsan változnak, a bejövő jel egy darabjának egyszerű felrajzolását szemmel nem tudjuk értékelni és nem lehet kiértékelni, ezért biztosítani kell a folyamatos, azonos pozíciójú ábrázolást. A fűrészjel generátor a 3. ábrán látható jelet állítja elő, amely a vízszintes erősítőn keresztül a vízszintesen eltérítő lemezpárra jut. A felerősített jel akkora, hogy az elektronnyalábot a képernyő szélső pontjáig kitéríti.
A jel periódusideje változtatható, ez az idő lesz a vízszintes tengely "hossza", ennyi idő alatt fut végig az elektronnyaláb a képernyőn. A periódusidő minél tágabb határok között változtatható, annál gyorsabb jelek vizsgálatára van mód, mert akkor kapunk jól kiértékelhető ábrát, ha a bejövő jel változási sebessége (függőleges eltérítés) és vízszintes eltérítés sebessége azonos nagyságrendű. (Másként fogalmazva: a fűrészjel periódusideje közel egyenlő legyen a bejövő jel néhány periódusával.)
Indító jel képző (szinkronizáló)
A szinkronizáló egység feladata, hogy a gyorsan változó bejövő jeleket azonos kezdőfázissal kezdje kirajzolni a képernyőre. A 4. ábrán látható szinusz-jel érkezik az bemenetre. A 0 időpontban a fűrészjel generátor feszültségének értéke legyen
, vagyis az elektronsugár a képernyő bal szélén van. Ha
a fűrészfeszültség periódusideje, akkor az ábrán vastagon megrajzolt görbedarabot fogjuk látni a képernyőn. Amikor a nyaláb visszafut a képernyő bal szélére,
irányú kitérés nem egyezik meg az előző induláskor felvett értékkel. Ezért, ha most azonnal kezdődne a következő vízszintes kitérítés (indulna a fűrészjel-feszültség második periódusa), akkor a képernyőn az előzőhöz képest egy másik görbedarabot rajzolna fel. Ezt így folytatva könnyen belátható, hogy a különböző szinusz-darabok halmaza miatt egy világító sávot látnánk kiértékelhető jel helyett. A szinkronizáló egység feladata, hogy a fűrészjel generátor következő periódusát a bejövő jel egy beállítható értéke elérése esetén engedi csak elindulni. Ez azt jelenti, hogy az Y bemenetre adott jel
hosszúságú, azonos kezdőfázisú szakaszait rajzolja egymásra. A jel ábrán besatírozott, vékonyított részeit nem fogjuk látni, de ez nem okoz információ veszteséget, mert ha
-t úgy választjuk meg, hogy az nagyobb, mint a bejövő jel periódusa, akkor a jelről minden információ leolvasható.
Vízszintes és függőleges erősítő
A katódsugárcső paramétereiből adódik, hogy mekkora feszültség szükséges az elektronsugár kitérítéséhez a képernyő széléig. (Általában néhány száz volt.) A vizsgált jelek nagysága széles tartományban változhat, az erősítés állításával lehet az optimális feszültséget beállítani úgy, hogy az ábra kitöltse a képernyőt. A vízszintes erősítő vagy a fűrészjel generátor jelét vagy az bemenetre adott külső jelet erősíti.
A kétcsatornás oszcilloszkóp
A gyakorlatban sokszor előfordul, hogy egyszerre több (kettő) időfüggvényt kellene vizsgálni. Ez úgy oldható meg, hogy a függőleges eltérítő lemezekre felváltva kapcsolják a két bejövő jelet, vagyis egy időben két időfüggvény látható. Lassú jelek esetén egy-egy rövid darabkát felváltva rajzol fel az elektronnyaláb mindkét jelből (chopper üzemmód). Gyors jeleknél a fűrészjel generátor egyik periódusában az egyik, következő periódusában a másik jelet ábrázolja (alternatív üzemmód).
Mérések oszcilloszkóppal
Periodikus feszültség vizsgálata
A vizsgált jelet (feszültség-idő függvény) az Y bemenetre kapcsolva, és a belső vízszintes eltérítést használva vizsgálhatjuk a jeleket. Megadható a jelalak, amplitúdó, periódusidő, frekvencia.
Egymásra merőleges harmonikus rezgések összetétele
Két egyenlő frekvencia fázisszögének mérése
Ebben az esetben a fűrészjel generátort kikapcsoljuk és a vízszintes eltérítést az X bemenetre adott jel végzi. Ha az X bemenetre jelet, az Y bemenetre
) jelet kapcsolunk, egyszerű helyettesítéssel adódik, hogy
![\[y = \frac{Bx}{A}\cos\varphi+B\sqrt{1-\frac{x^2}{A^2}}\sin\varphi\]](/images/math/f/8/a/f8a5590f45772e816f745f11e96b0848.png)
A kapott egyenlet egy ellipszist ír le. A fázisszög az -nál leolvasott
érték és
ismeretében számítható (5. ábra):
![\[\varphi = \arcsin\frac{y}{B}\]](/images/math/8/f/a/8faaffaa443221462fc29585545b0025.png)
Néhány, különböző fázisszöghöz tartozó jelalakot mutat a 6. ábra esetén.
Különböző frekvenciájú rezgések vizsgálata
Ha a rezgések frekvenciái kicsit különböznek, a képernyőn ez úgy jelenik meg, mint azonos frekvenciájú rezgések közötti lassú, folyamatos fázisváltozás. A görbe végighalad a 6. ábrán látható helyzeteken, lebegés jön létre.
Ha a frekvenciák jelentősen különböznek, lényegesen bonyolultabb ábrák alakulnak ki, Lissajous-görbék keletkeznek. Ha a frekvenciák aránya racionális, akkor önmagába záródik a görbe (7. ábra), ha nem, akkor a képernyőt teljesen behálózó, nem záródó ábrát kapunk. A frekvenciák arányát a következő módon lehet meghatározni:
![\[\frac{f_x}{f_y} = \frac{N_y}{N_x}\]](/images/math/d/1/e/d1ea0ce704add0ac6378ca94bea788ce.png)
ahol és
a vízszintes és függőleges oldalak érintési pontjainak száma.
Az oszcilloszkóp kezelőszervei
A következőkben a Hameg HM 203 típusú készülék általunk használandó kezelőszerveit ismertetjük (8. ábra), de a leírás értelemszerűen alkalmazható más típusú készülékre is.
A készülék kétcsatornás, legfeljebb 20 MHz frekvenciájú, legalább 5 mV amplitúdójú jelek vizsgálatára alkalmas. A képernyő -as négyzethálóra van felosztva, ami a jelek kiértékelését segíti. A négyzet oldala, az "osztás", az adott irányú tengely egysége.
A kezelőszervek funkciója:
1. A CH I és CH II csatornákra adott jel képének függőleges mozgatását végző forgató gombok.
2. A készülék ki/bekapcsoló nyomógombja.
3. Az elektronnyaláb intenzitását, ezáltal a jel fényességét beállító forgató gomb.
4. Az elektronnyaláb, ezáltal a kép élességét állító forgató gomb.
5. Ezzel a gombbal lehet kiválasztani, hogy emelkedő vagy csökkenő jelnél induljon-e a szinkronizáló.
6. Ez a forgató gomb a fűrészjelet szinkronizálja a bejövő jelhez és ezzel állítható be hogy a bejövő jel mekkora értékénél induljon a fűrészjel generátor. Ezzel lehet "álló" képet beállítani a képernyőn.
7-8. A triggerelés (az indító jel képző) további beállításai
9. A kép vízszintes mozgatását végző forgató gomb.
10. Az időtengely 10-szeres nyújtása.
11. A fűrészjel generátor periódusidejét állító fokozat kapcsoló. Ha ez például a 2 ms állásban van, akkor a vízszintes tengely (idő!) egy osztása 2 ms, a tengely teljes hossza 20 ms.
12. A fűrészjel generátor periódusidejét folytonosan változtató forgató gomb. CAL állásban ki van kapcsolva, ettől különböző állásában a vízszintes tengelyen nem olvasható le hiteles időadat.
13-14. Külső trigger jel használata.
15. A gomb benyomott állásában a fűrészjel generátor lekapcsolódik a vízszintes erősítőről és a CH II bemenetre adott jel vezérli a vízszintes eltérítést.
16. A CH 2 csatorna invertálása
17. A GND gomb benyomásával a bemenetre 0 potenciál kapcsolódik, ekkor a megfelelő 1. gombbal lehet a CH II képét pozícionálni.
18. Az AC\DC nyomógomb benyomott állásánál a jel egyen és váltakozó komponense is, kiengedett állásában csak a váltakozó komponense látható a képernyőn.
19. A második csatorna (channel II, CH II) vagy a vízszintes bemenet csatlakozója.
20. A két csatorna összege jelenik meg.
21. A nyomógomb benyomásával a két csatorna jele egy időben látható a képernyőn.
22. Mint a 17, a CH I-re vonatkoztatva.
23. Mint a 18, a CH I-re vonatkoztatva.
24. Az első csatorna (CH I) csatlakozója.
24. A CH I erősítőjét állító fokozat kapcsoló. Ha például a 0,5 V-os állásban van, akkor a függőleges tengely egy osztása 0,5 V, a tengely teljes hossza 4 V.
25. CH I vagy CH II csatorna kiválasztása
26. A függőleges erősítést folytonosan állító forgató gomb. CAL állásában ki van kapcsolva, ettől eltérő állásában a leolvasott feszültség értéke nem hiteles.
27-28. Kalibráció és tesztelés
Hangsebesség mérése
Hang illetve longitudinális hullám terjedési sebességének mérése alapján hasznos információkat kaphatunk a közeg összetételéről, állapotáról. A számtalan mérési módszer közül az egyik legegyszerűbbet használjuk. Visszavezetjük a mérést fáziskülönbség és távolság mérésére.
Hangsebesség mérése levegőben
A hangforrás legyen egy hangszóró, amit szinuszos jellel vezérlünk. A vevő egy mikrofon, amely mozgathatóan van elhelyezve. A vezérlő jel és a mikrofon jele egy oszcilloszkóp X és Y bemenetére kerül. Adott hullámhosszúságú vezérlő jel esetén a hangszóró és a mikrofon távolsága kifejezhető:
![\[d = k\lambda + b\lambda\]](/images/math/0/e/b/0eb21f83d64ab1af2d3bd3741b8f0b57.png)
ahol egész szám,
pedig egynél kisebb. Az oszcilloszkópon tehát egy ferde tengelyű ellipszist fogunk látni. Beállíthatjuk úgy a mikrofont, hogy
nulla legyen, vagyis egy egyenest kapjunk a képernyőn. Ha most a mikrofont lassan mozgatjuk, pl. a hangszóró felé, akkor az ismert ellipszisek alakulnak ki, majd az eredetihez képest 90°-kal elfordult egyeneshez jutunk. Ekkor a mikrofon
távolsággal mozdult el. A frekvencia ismeretében a sebesség számítható:
![\[c=\lambda \nu\]](/images/math/5/e/6/5e695f4e6385c1415b899df8a3ae2f11.png)
A GOLDSTAR FG-8002 típusú függvénygenerátor használata
A készülék szinusz-, négyszög- háromszögjelek előállítására alkalmas a 0,2 Hz - 2 MHz frekvenciatartományban hét dekádban. A kimenő jel nagysága folytonosan változtatható 20 V-ig. (A megadott feszültségek "peak to peak", csúcstól-csúcsig amplitúdók.)
A kezelőszervek funkciói (9. ábra):
1. Ki/bekapcsoló nyomógomb.
2. Bekapcsolt állapotot jelző LED.
3. A jel frekvenciáját állító forgató gomb. A kimeneti jel értéke a 3-mal beállított érték szorozva a 9-ből benyomott gomb értékével.
6. A gomb benyomott állapotában a beállított jelek szimmetrikusak, kihúzott állapotban aszimmetrikus jelalak állítható be.
7. Benyomott állapotban a jel nem tartalmaz egyenfeszültségű komponenst, kihúzott állapotban maximum 10 V egyenfeszültség adható a jelhez.
8. A kimeneti jel nagyságát beállító forgató gomb. (Max. 20 V) Kihúzott állapotban (PULL) a jel egy tízes feszültségosztón keresztül kerül a kimenetre. (Max. 2 V)
9. A kívánt frekvenciatartományt kiválasztó nyomógombok.
10. A jelalak kiválasztására szolgáló nyomógombok.
13. A kimeneti jel BNC csatlakozója.
Mérési feladatok
A méréshez rendelkezésre álló eszközök
- A mérés elvégzéséhez és a mérési napló elkészítéséhez a dőlt betűs részekben adunk segítséget.
1. A függvénygenerátor segítségével állítson be az oszcilloszkópon
a) 2 V amplitúdójú, 4 kHz-es szinuszjelet,
b) 500 mV amplitúdójú, 15 kHz-es háromszögjelet,
c) 3 V amplitúdójú, 500 Hz-es négyszögjelet!
- Minden mennyiséget az oszcilloszkóppal mérjen! A jelgenerátor adatai csak tájékoztató értékek.
- Frekvenciát nem tud közvetlenül mérni. Számítsa ki a beállítandó frekvenciákhoz tartozó periódusidőket, és azokat állítsa be!
- Rajzola le a képernyőn látott jelalakokat, és jegyezze fel a függőleges erősítő és az időalap kapcsoló állását! Határozza meg a beállítások hibáját! (Az oszcilloszkópot tekintse pontosnak, a hiba a leolvasásból adódik.)
2. A függvénygenerátoron állítson be 1 kHz-es szinuszjelet és csatlakoztassa az 1. függőleges bemenetre! Ugyanezt a jelet a fázistolón keresztül csatlakoztassa a 2. függőleges bemenetre (most X bemenet). (5) X-Y benyomásával és a fázistolón a fázis változtatásával a 6. ábrán látható jelalakokat állíthat elő. Állítson be egy-egy -nél kisebb és nagyobb, általános helyzetet, és számítsa ki a hozzájuk tartozó fáziskülönbségeket!
- A fázistoló 20 V egyenfeszültséggel működik, amit az egyenfeszültségű tápegységen kell beállítani. A fekete dugót kell a "–" kivezetésbe dugni.
- Rajzolja le a megfigyelt jelalakot! Jegyezze fel most is a kapcsolók állását, és a közvetlenül mért adatok hibáját!
3. A "Gyengeáram" feliratú fali csatlakozóból vett szinuszjel frekvenciáját állapítsa meg Lissajous-módszerrel! A függvénygenerátor jelének változtatásával állítsa be a 7. ábrán látható jelek egyikét, rajzolja le és számolja ki az ismeretlen jel frekvenciáját!
- A "Gyengeáram" feliratú aljzatban a "–" kivezetés a föld.
- A referenciajel frekvenciáját az oszcilloszkóp segítségével határozza meg!
4. Állítsa össze a 10/a ábrán látható elrendezést! Mérje meg és
feszültségek közötti fázisszöget! Az
jelet függvénygenerátorból vegye, legyen 5 V, 1 kHz, szinuszos!
- Az oszcilloszkóp bemenetei nem földfüggetlenek, ezért ha mindkét bementet használja, akkor a két földpontnak (fekete kivezetés) az áramkör ugyanazon pontjához kell csatlakoznia, különben a szkópon keresztül rövidre zárná az áramkör két pontját. (10/a és 10/b ábra)
- Rajzolja le a kapott ábrát és magyarázza meg, amit lát!
5. Ismételje meg az előző mérést a 10/b ábrának megfelelő összeállításban!
- Rajzolja le a kapott ábrát és magyarázza meg, amit lát!
6. Hangsebesség mérését 400 és 1200 Hz között 5 frekvencián végezze! Ábrázolja a hullámhosszt a frekvencia reciprokának függvényében! Illesszen a mérési pontokra egyenest, és az egyenes meredekségéből állapítsa meg a hang sebességét!
- A hangsebesség mérésénél a mikrofonerősítőhöz a 12 V-os tápfeszültséget az egyenfeszültségű tápegységből lehet venni. Mielőtt a tápfeszültséget rákapcsolja az erősítőre ne felejtse el a tápegységet átállítani 20 V-ról 12 V-ra!
Vissza a Fizika laboratórium 1. tárgyoldalára.