„Fizika 2 - Villamosmérnöki alapszak” változatai közötti eltérés
(→Tárgy adatok (2018. tavaszi félév)) |
(→Számolási gyakorlatok) |
||
(egy szerkesztő 151 közbeeső változata nincs mutatva) | |||
4. sor: | 4. sor: | ||
[[Kategória:Fizika Tanszék]] | [[Kategória:Fizika Tanszék]] | ||
[[Kategória:Általános Fizika]] | [[Kategória:Általános Fizika]] | ||
− | ==Tárgy adatok ( | + | ==Tárgy adatok (2024. tavaszi félév) == |
− | *Előadók: Márkus Ferenc ( | + | *Előadók: Márkus Ferenc (Fizika Tanszék), Sarkadi Tamás (Atomfizika Tanszék) |
*Tantárgykód: TE11AX22 | *Tantárgykód: TE11AX22 | ||
*Követelmények: 2/1/0/v | *Követelmények: 2/1/0/v | ||
− | *[[Media: | + | *[[Media: Fizika_2_ertekeles_20210203.pdf|Részletes követelményrendszer]] |
*Kredit: 4 | *Kredit: 4 | ||
*Nyelv: magyar | *Nyelv: magyar | ||
− | *Félévközi számonkérések: | + | |
− | ::Nagy zh: | + | *Félévközi számonkérések: |
− | ::PótNagy zh: | + | ::Nagy zh: |
− | + | ::PótNagy zh: | |
− | ::PótpótNagy vagy | + | ::PótpótNagy vagy PótpótKis: |
*Félév végi jegy: írásbeli vizsga | *Félév végi jegy: írásbeli vizsga | ||
+ | |||
+ | *A vizsga menete: | ||
+ | |||
+ | |||
+ | A 9.00 órai kezdés azt jelenti, hogy a vizsgalap a padon van és hozzá lehet kezdeni a kidolgozáshoz. | ||
+ | |||
+ | A vizsgaterembe legkésőbb 8.55-kor lehet belépni. Belépéskor a mobiltelefonokat és egyéb kommunikáló eszközöket a táskába, kabátba kell betenni. A táskát, kabátot a fogasokra, illetve a padsorok végében a falhoz kell elhelyezni. Ezt követően az ülésrendnek megfelelően mielőbb le kell ülni. A belépéssel egyidőben megkezdődik a vizsga, tehát nem lehet írott dolgokat lapozgatni, egymással beszélgetni, és egyáltalán bármivel a vizsgakezdést akadályozni. A dolgozatokat 9 óra előtt egy-két perccel elkezdjük kiosztani, azért, hogy a dolgozatírás 9 órakor megkezdődhessen és 10 órakor befejeződhessen. | ||
+ | |||
+ | A vizsga során íróeszközöket használhatnak, és személyi azonosítóval igazolják magukat. | ||
+ | |||
+ | |||
*[[Media: Fizika_2_tanmenetx.pdf|Tantárgyi tematika]] | *[[Media: Fizika_2_tanmenetx.pdf|Tantárgyi tematika]] | ||
27. sor: | 38. sor: | ||
A tantárgy keretében tárgyalt elektrodinamika, speciális relativitás és kvantummechanika csak az általános ismeretek közlésére szorítkozik. Itt elsősorban az axiomatikus felépítést és annak tapasztalati megalapozását kell megtanítani. A jelenségcentrikus képzést valamennyi előadásnál 10-15 perc tárgyhoz tartozó példafeladat bemutatása, video vagy demonstráció segíti. | A tantárgy keretében tárgyalt elektrodinamika, speciális relativitás és kvantummechanika csak az általános ismeretek közlésére szorítkozik. Itt elsősorban az axiomatikus felépítést és annak tapasztalati megalapozását kell megtanítani. A jelenségcentrikus képzést valamennyi előadásnál 10-15 perc tárgyhoz tartozó példafeladat bemutatása, video vagy demonstráció segíti. | ||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
==A tantárgy részletes tematikája == | ==A tantárgy részletes tematikája == | ||
47. sor: | 51. sor: | ||
::Hudson-Nelson: pp. 567-589 | ::Hudson-Nelson: pp. 567-589 | ||
− | |||
− | |||
70. sor: | 72. sor: | ||
::Hudson-Nelson: pp. 635-650 | ::Hudson-Nelson: pp. 635-650 | ||
− | |||
− | |||
83. sor: | 83. sor: | ||
::Hudson-Nelson: pp. 655-669 | ::Hudson-Nelson: pp. 655-669 | ||
− | |||
− | |||
94. sor: | 92. sor: | ||
::A MÁGNESES ERŐTÉR: A mágneses erőtér. Töltött részecskék mozgása mágneses erőtérben. A Lorentz-erő. A mágneses térben levő áramvezetőre ható erő. Áramjárta keretre ható erők, a mágneses dipólus fogalma. | ::A MÁGNESES ERŐTÉR: A mágneses erőtér. Töltött részecskék mozgása mágneses erőtérben. A Lorentz-erő. A mágneses térben levő áramvezetőre ható erő. Áramjárta keretre ható erők, a mágneses dipólus fogalma. | ||
+ | |||
+ | ::Hudson-Nelson: pp. 705-726 | ||
102. sor: | 102. sor: | ||
::A MÁGNESES ERŐTÉR FORRÁSA: A Biot-Savart törvény. Az Ampere törvény. | ::A MÁGNESES ERŐTÉR FORRÁSA: A Biot-Savart törvény. Az Ampere törvény. | ||
− | + | ::Hudson-Nelson: pp. 733-744 | |
:'''7. előadás''' | :'''7. előadás''' | ||
− | :'''KÍSÉRLETEK:''' | + | :'''KÍSÉRLETEK:''' Cseppfolyós nitrogén diamágnessége, cseppfolyós oxigén paramágnessége. Mágneses hiszterézis. Ferromágneses domének bemutatása. |
:'''AZ ELŐADÁS ANYAGA ''' | :'''AZ ELŐADÁS ANYAGA ''' | ||
− | :: | + | ::AZ ANYAG MÁGNESES TULAJDONSÁGAI: Az anyagok mágneses tulajdonságai. A mágneses térerősség és a mágneses indukcióvektor. A mágneses hiszterézis.: |
− | + | ::Hudson-Nelson: pp. 775-784 | |
:'''8. előadás''' | :'''8. előadás''' | ||
− | :'''KÍSÉRLETEK:''' | + | :'''KÍSÉRLETEK:''' Faraday-féle törvény bemutatása, nyugalmi és mozgási indukció. Lenz törvény szemléltetése lengő gyűrűvel, fémcsőben mozgó mágnessel- Transzformátorok. Zenélő teáskanna. Elektromos jelek átvitele indukciós csatolással. |
:'''AZ ELŐADÁS ANYAGA ''' | :'''AZ ELŐADÁS ANYAGA ''' | ||
− | ::AZ | + | ::A FARADAY TÖRVÉNY ÉS AZ INDUKTIVITÁS: A Faraday törvény. A mágneses fluxus. A Lenz törvény. Az örvényáramok. Az önindukció. A kölcsönös indukció. Transzformátorok. Az önindukciós tekercs energiája. RL áramkörök (tekercs bekapcsolása és kikapcsolása). |
+ | |||
+ | ::Hudson-Nelson: pp. 749-769 | ||
133. sor: | 135. sor: | ||
::ELEKTROMÁGNESES HULLÁMOK: Az eltolási áram. A Maxwell-egyenletek rendszere. Az elektromágneses hullámok, hullámegyenlet, polarizáció. | ::ELEKTROMÁGNESES HULLÁMOK: Az eltolási áram. A Maxwell-egyenletek rendszere. Az elektromágneses hullámok, hullámegyenlet, polarizáció. | ||
− | + | ::Hudson-Nelson: pp. 819-831 | |
141. sor: | 143. sor: | ||
::ELEKTROMÁGNESES HULLÁMOK: Elektromágneses hullámok keltése. Elektromágneses hullámok energiája és impulzusa. | ::ELEKTROMÁGNESES HULLÁMOK: Elektromágneses hullámok keltése. Elektromágneses hullámok energiája és impulzusa. | ||
+ | |||
+ | ::Hudson-Nelson: pp. 832-842 | ||
149. sor: | 153. sor: | ||
:'''AZ ELŐADÁS ANYAGA ''' | :'''AZ ELŐADÁS ANYAGA ''' | ||
− | ::Huygens-Fresnel elv. Diffrakció. Elhajlás résen. Elhajlás rácson. Röntgen-diffrakció. | + | ::Elektromágneses hullámok terjedése: Huygens-Fresnel elv. Diffrakció. Elhajlás résen. Elhajlás rácson. Röntgen-diffrakció. |
+ | |||
+ | ::Hudson-Nelson: pp. 907-920; 929-948 | ||
*[[Media:Geometriai_es_hullamoptika_20160510x.pdf |Geometriai és hullámoptika]] | *[[Media:Geometriai_es_hullamoptika_20160510x.pdf |Geometriai és hullámoptika]] | ||
177. sor: | 183. sor: | ||
::Alkalmazott kvantummechanika a pásztázó alagútmikroszkóptól a kvantuminformatikáig. | ::Alkalmazott kvantummechanika a pásztázó alagútmikroszkóptól a kvantuminformatikáig. | ||
+ | |||
+ | |||
+ | ==Oktatási segédanyagok== | ||
+ | |||
+ | *[[Media:koordinatarendszerek.pdf |Koordinátarendszerek]] (Szegleti András) | ||
==Számolási gyakorlatok== | ==Számolási gyakorlatok== | ||
− | |||
+ | *Gyakorlatok beosztasa | ||
+ | |||
+ | VA01 | ||
+ | |||
+ | VA02 | ||
+ | |||
+ | VA03 | ||
+ | |||
+ | VA04 | ||
+ | |||
+ | VB01 | ||
+ | |||
+ | VB02 | ||
+ | |||
+ | VB03 | ||
+ | |||
+ | VB04 | ||
+ | |||
+ | +: páratlan oktatási hét; | ||
+ | ++: páros oktatási hét | ||
+ | |||
+ | |||
*1. Gyakorlat | *1. Gyakorlat | ||
188. sor: | 220. sor: | ||
*2. Gyakorlat | *2. Gyakorlat | ||
− | ::[[Media: | + | ::[[Media:fiz2_2_uj_gyakorlat_feladatok.pdf |Feladatok]] |
− | ::[[Media: | + | ::[[Media:fiz2_2_uj_gyakorlat_b.pdf |Feladatok + megoldások]] |
*3. Gyakorlat | *3. Gyakorlat | ||
215. sor: | 247. sor: | ||
::[[Media:fiz2_7_uj_gyakorlat_feladatok.pdf |Feladatok]] | ::[[Media:fiz2_7_uj_gyakorlat_feladatok.pdf |Feladatok]] | ||
− | ::[[Media: | + | ::[[Media:Fiz2_7_uj_gyakorlat.pdf |Feladatok + megoldások]] |
==Feladatmegoldó és elméleti gyakorló== | ==Feladatmegoldó és elméleti gyakorló== | ||
− | *[[Media: | + | *[[Media:feladatgyujtemeny_20200325.pdf|Feladatgyűjtemény: feladatok és megoldásai (11. - 18. fejezetek)]] |
*[[Media:fiz2_elmeleti_gyakorlo_20160606.pdf|Mondatkiegészítések]] | *[[Media:fiz2_elmeleti_gyakorlo_20160606.pdf|Mondatkiegészítések]] | ||
249. sor: | 281. sor: | ||
*[[Media:FIZ2_NZH_2018_04_19.pdf|A 2018. április 19. nagyzh megoldása /kézzel írt/]] | *[[Media:FIZ2_NZH_2018_04_19.pdf|A 2018. április 19. nagyzh megoldása /kézzel írt/]] | ||
− | *[[Media:fizika2_potnzh_2018_05_03.pdf|A | + | *[[Media:fizika2_potnzh_2018_05_03.pdf|A 2018. május 3. pótnagyzh megoldása /kézzel írt/]] |
+ | |||
+ | *[[Media:fizika2_ppnzh_2018_05_23.pdf|A 2018. május 23. pótpótnagyzh megoldása /kézzel írt/]] | ||
+ | |||
+ | *[[Media:fizika2v_1_2018_05_30.PDF|A 2018. május 30. vizsgazh megoldása /kézzel írt/]] | ||
+ | |||
+ | *[[Media:fizika2_v2_2018_06_06.pdf|A 2018. június 6. vizsgazh megoldása /kézzel írt/]] | ||
+ | |||
+ | *[[Media:fizika2_v3_2018_06_13.pdf|A 2018. június 13. vizsgazh megoldása /kézzel írt/]] | ||
+ | |||
+ | *[[Media:fizika2_v4_2018_06_20.pdf|A 2018. június 20. vizsgazh megoldása /kézzel írt/]] | ||
+ | |||
+ | *[[Media:Fiz2_NZH_2019_04_11.pdf|A 2019. április 11. nagyzh megoldása /kézzel írt/]] | ||
+ | |||
+ | *[[Media:fizika2_2019_04_25_potnzh.pdf|A 2019. április 25. pótnagyzh megoldása /kézzel írt/]] | ||
+ | |||
+ | *[[Media:2019_05_21_fizika2_pot_pot_zh.pdf|A 2019. május 21. pótpótnagyzh megoldása /kézzel írt/]] | ||
+ | |||
+ | *[[Media:megoldas_fizika2_v1_2019_05_29.pdf|A 2019. május 29 1. vizsgazh megoldása /kézzel írt/]] | ||
+ | |||
+ | *[[Media:fizika2_2019_06_05_megoldas.pdf|A 2019. június 5. 2. vizsgazh megoldása /kézzel írt/]] | ||
+ | |||
+ | *[[Media:F2_2019_06_12.pdf|A 2019. június 12. 3. vizsgazh megoldása /kézzel írt/]] | ||
+ | |||
+ | *[[Media:Fizika2_mondatok_1_vizsga_20200603.pdf|A 2020. június 3. Tesztmegoldások]] | ||
+ | |||
+ | *[[Media:Fiz2_tesztmegoldások_20200610.pdf|A 2020. június 10. Tesztmegoldások]] | ||
+ | |||
+ | *[[Media:Fiz2_tesztmegoldások_20200617.pdf|A 2020. június 17. Tesztmegoldások]] | ||
+ | |||
+ | *[[Media:Fiz2_tesztmegoldások_20200622.pdf|A 2020. június 22. Tesztmegoldások]] | ||
+ | |||
+ | *[[Media:Fiz2_tesztmegoldások_20200624.pdf|A 2020. június 24. Tesztmegoldások]] | ||
+ | |||
+ | *[[Media:Fizika2_vizsga_2021_05_26.pdf|A 2021. május 26. vizsgazh megoldása ]] | ||
+ | |||
+ | *[[Media:Fizika_2_vizsga_20210602.PDF|A 2021. június 2. vizsgazh megoldása ]] | ||
+ | |||
+ | *[[Media:Fizika2_feladatok_megoldasok_20210609.PDF|A 2021. június 9. vizsgazh megoldása ]] | ||
+ | |||
+ | *[[Media:Fizika_2_vizsga_20210616_megoldas.pdf|A 2021. június 16. vizsgazh megoldása ]] | ||
==IMSc-képzés== | ==IMSc-képzés== | ||
* [[Az IMSc kurzus honlapja_Fizika2]] | * [[Az IMSc kurzus honlapja_Fizika2]] |
A lap jelenlegi, 2024. június 4., 09:19-kori változata
Tárgy adatok (2024. tavaszi félév)
- Előadók: Márkus Ferenc (Fizika Tanszék), Sarkadi Tamás (Atomfizika Tanszék)
- Tantárgykód: TE11AX22
- Követelmények: 2/1/0/v
- Részletes követelményrendszer
- Kredit: 4
- Nyelv: magyar
- Félévközi számonkérések:
- Nagy zh:
- PótNagy zh:
- PótpótNagy vagy PótpótKis:
- Félév végi jegy: írásbeli vizsga
- A vizsga menete:
A 9.00 órai kezdés azt jelenti, hogy a vizsgalap a padon van és hozzá lehet kezdeni a kidolgozáshoz.
A vizsgaterembe legkésőbb 8.55-kor lehet belépni. Belépéskor a mobiltelefonokat és egyéb kommunikáló eszközöket a táskába, kabátba kell betenni. A táskát, kabátot a fogasokra, illetve a padsorok végében a falhoz kell elhelyezni. Ezt követően az ülésrendnek megfelelően mielőbb le kell ülni. A belépéssel egyidőben megkezdődik a vizsga, tehát nem lehet írott dolgokat lapozgatni, egymással beszélgetni, és egyáltalán bármivel a vizsgakezdést akadályozni. A dolgozatokat 9 óra előtt egy-két perccel elkezdjük kiosztani, azért, hogy a dolgozatírás 9 órakor megkezdődhessen és 10 órakor befejeződhessen.
A vizsga során íróeszközöket használhatnak, és személyi azonosítóval igazolják magukat.
A tantárgy célkitűzése
A Fizika tantárgy célja a mérnökképzésben kettős. Egyrészt meg kell ismertetni a hallgatóságot azokkal a fizikai törvényekkel és összefüggésekkel, amelyek a konkrét műszaki problémák megoldásának az elvi hátterét adják. Másrészt ezek a törvények (és elvek) általánosságuknál fogva maghatározzák az adott kor modern természettudományos világképét is, így ennek kialakítása ugyancsak fontos feladat a mérnökképzés folyamatában. Mindez alapvetően hozzájárul a műszaki értelmiség társadalmi hitelének és tudományos presztízsének megalapozásához.
A Fizika 2 a "Hudson-Nelson: Útban a modern fizikához" tankönyv fejezeteit követi.
A tantárgy keretében tárgyalt elektrodinamika, speciális relativitás és kvantummechanika csak az általános ismeretek közlésére szorítkozik. Itt elsősorban az axiomatikus felépítést és annak tapasztalati megalapozását kell megtanítani. A jelenségcentrikus képzést valamennyi előadásnál 10-15 perc tárgyhoz tartozó példafeladat bemutatása, video vagy demonstráció segíti.
A tantárgy részletes tematikája
- 1. előadás
- KÍSÉRLETEK: Kísérletek elektroszkóppal. Dörzsöléses elektromosság. Elektromos megosztás. Töltések elhelyezkedése szigetelőkön és vezetőkön. Csúcshatás. Van de Graaff generátor. Elektromos mező kimutatása ricinusolajban lévő grízszemekkel. Coulomb mérleg.
- AZ ELŐADÁS ANYAGA
- A COULOMB TÖRVÉNY ÉS AZ ELEKTROMOS ERŐTÉR: Elektrosztatikus erők. Vezetők és szigetelők. A Coulomb törvény. Az elektromos erőtér. Az elektromos dipólus. Folytonos töltéseloszlások által létrehozott elektromos erőterek.
- Hudson-Nelson: pp. 567-589
- 2. előadás
- AZ ELŐADÁS ANYAGA
- GAUSS TÖRVÉNYE: Az elektromos fluxus. A Gauss törvény. A Gauss törvény és az elektromos vezetők.
- AZ ELEKTROMOS POTENCIÁL: Az elektromos potenciál. A potenciál gradiense. Ekvipotenciális felületek.
- Hudson-Nelson: pp. 595-609; 613-631
- 3. előadás
- KÍSÉRLETEK: Töltött kondenzátor energiája. Erőhatások dielektrikumokban. Leideni palack.
- AZ ELŐADÁS ANYAGA
- KONDENZÁTOR ÉS AZ ELEKTROMOS ERŐTÉR ENERGIÁJA: A kapacitás fogalma. Kondenzátorok kapcsolása. Dielektrikumok. A kondenzátor energiája. Az elektromos erőtér energiája.
- Hudson-Nelson: pp. 635-650
- 4. előadás
- KÍSÉRLETEK: Kondenzátor feltöltése és kisütése.
- AZ ELŐADÁS ANYAGA
- AZ ELEKTROMOS ÁRAM ÉS AZ ELLENÁLLÁS: Az elektromotoros erő. Az elektromos áramsűrűség és az elektromos áram. Az elektromos vezetőképesség és ellenállás. Az Ohm törvény differenciális alakban. A Joule törvény. Az RC-körök (kondenzátor feltöltése és kisütése).
- Hudson-Nelson: pp. 655-669
- 5. előadás
- KÍSÉRLETEK: Mágneses erővonalak kimutatása vasreszelékkel. Oersted kísérlet. Mágneses térben lévő áramjárta keretre ható erők. Párhuzamos vezetők mágneses kölcsönhatása. Faraday motor.
- AZ ELŐADÁS ANYAGA
- A MÁGNESES ERŐTÉR: A mágneses erőtér. Töltött részecskék mozgása mágneses erőtérben. A Lorentz-erő. A mágneses térben levő áramvezetőre ható erő. Áramjárta keretre ható erők, a mágneses dipólus fogalma.
- Hudson-Nelson: pp. 705-726
- 6. előadás
- AZ ELŐADÁS ANYAGA
- A MÁGNESES ERŐTÉR FORRÁSA: A Biot-Savart törvény. Az Ampere törvény.
- Hudson-Nelson: pp. 733-744
- 7. előadás
- KÍSÉRLETEK: Cseppfolyós nitrogén diamágnessége, cseppfolyós oxigén paramágnessége. Mágneses hiszterézis. Ferromágneses domének bemutatása.
- AZ ELŐADÁS ANYAGA
- AZ ANYAG MÁGNESES TULAJDONSÁGAI: Az anyagok mágneses tulajdonságai. A mágneses térerősség és a mágneses indukcióvektor. A mágneses hiszterézis.:
- Hudson-Nelson: pp. 775-784
- 8. előadás
- KÍSÉRLETEK: Faraday-féle törvény bemutatása, nyugalmi és mozgási indukció. Lenz törvény szemléltetése lengő gyűrűvel, fémcsőben mozgó mágnessel- Transzformátorok. Zenélő teáskanna. Elektromos jelek átvitele indukciós csatolással.
- AZ ELŐADÁS ANYAGA
- A FARADAY TÖRVÉNY ÉS AZ INDUKTIVITÁS: A Faraday törvény. A mágneses fluxus. A Lenz törvény. Az örvényáramok. Az önindukció. A kölcsönös indukció. Transzformátorok. Az önindukciós tekercs energiája. RL áramkörök (tekercs bekapcsolása és kikapcsolása).
- Hudson-Nelson: pp. 749-769
- 9. előadás
- KÍSÉRLETEK:Állóhullámok Lecher drótpáron. Dipólus antenna sugárzása. Mikrohullámú optika. Kísérletek mikrohullámú sütővel.
- AZ ELŐADÁS ANYAGA
- ELEKTROMÁGNESES HULLÁMOK: Az eltolási áram. A Maxwell-egyenletek rendszere. Az elektromágneses hullámok, hullámegyenlet, polarizáció.
- Hudson-Nelson: pp. 819-831
- 10. előadás
- AZ ELŐADÁS ANYAGA
- ELEKTROMÁGNESES HULLÁMOK: Elektromágneses hullámok keltése. Elektromágneses hullámok energiája és impulzusa.
- Hudson-Nelson: pp. 832-842
- 11. előadás
- KÍSÉRLETEK: Interferencia laser fénnyel. Michelson interferométer bemutatása. Newton gyűrűk. Diffrakció bemutatása optikai padon.
- AZ ELŐADÁS ANYAGA
- Elektromágneses hullámok terjedése: Huygens-Fresnel elv. Diffrakció. Elhajlás résen. Elhajlás rácson. Röntgen-diffrakció.
- Hudson-Nelson: pp. 907-920; 929-948
- 12. előadás
- KÍSÉRLETEK: Franck-Hertz kísérlet (az atomi energiaszintek kimutatása). Fényelektromos jelenség. Fényspektrum analizálás különböző fényforrások esetén. Interferencia létrehozása elektronokkal.
- AZ ELŐADÁS ANYAGA
- Bevezetés a modern fizikába – a kvantumos jelenségek kísérleti előzményei. Hőmérsékleti sugárzás. A feketetest-sugárzás spektruma. A feketetest sugárzás különböző értelmezései. Planck elmélet. Fényelektromos hatás. Compton-effektus. Az elektromágneses sugárzás „kettős természete”. Részecskék hullámtermészete. Atommodellek. Korrespondencia-elv. A de Broglie-hullámok. A Davisson-Germer-kísérlet.
- 13. előadás
- AZ ELŐADÁS ANYAGA
- Schrödinger-féle hullámegyenlet. A hullámfüggvény fizikai jelentése. Alagúteffektus. Határozatlansági elv. Komplementaritási elv. A hidrogénatom kvantumállapotai. A Pauli-féle kizárási elv és az elemek periódusos rendszere. Az elektron spin.
- 14. előadás
- AZ ELŐADÁS ANYAGA
- Alkalmazott kvantummechanika a pásztázó alagútmikroszkóptól a kvantuminformatikáig.
Oktatási segédanyagok
- Koordinátarendszerek (Szegleti András)
Számolási gyakorlatok
- Gyakorlatok beosztasa
VA01
VA02
VA03
VA04
VB01
VB02
VB03
VB04
+: páratlan oktatási hét; ++: páros oktatási hét
- 1. Gyakorlat
- 2. Gyakorlat
- 3. Gyakorlat
- 4. Gyakorlat
- 5. Gyakorlat
- 6. Gyakorlat
- 7. Gyakorlat